Klimaendringene gir oss sterkere stormer
Fram mot 2100 vil de sterkeste vindene og stormene bli enda sterkere, mens “hverdagsvinden” kan bli litt svakere, viser ny forskning.
– Det er fare for mer skade etter storm på grunn av klimaendringer kombinert med endret mønster på hvor folk bosetter seg i framtiden, sier Øyvind Breivik, forsker ved Meteorologisk institutt.
Det har blåst kraftig både i nord og sør den siste tiden. Meteorologisk institutt sendte i løpet av en liten uke ut flere gule farevarsler om kraftige vindkast opp mot 22 m/s i sør og 30 m/s i nord.
Også forsikringsselskapene fikk merke hvordan stormen preget særlig Sør-Norge.
![Viser kart over området på Østlandet som fikk gult varsel om vindkast.](/nyhetsarkiv/klimaendringene-gir-oss-sterkere-stormer/_/image/4ccbdf44-660a-42c3-888c-5dff4a563f1d:e50bf5131c9d0d2359779cf32611632759d99eb7/width-768/Gult%20farevarsel%20om%20vindkast%20mandag%2026.%20august%202024.jpg)
Vi må likevel kneppe vinden opp en del hakk for å kalle det ekstremvind.
Natt til 26. desember 2011 traff “Dagmar” kysten flere steder på Vestlandet med full kraft. Ekstremværet hadde med seg uvanlig sterk vind med kast over 55 m/s enkelte steder, stormflo og høye bølger. Etter ekstremværet ble det ifølge Finans Norge utbetalt erstatninger for 1,3 milliarder kroner.
I 2015 kom stormene “Nina” og “Ole” i tett rekkefølge. Disse stod for totalt cirka 850 millioner skadeutbetalinger.
Dette er tre historiske ekstremværhendelser som i framtiden kan bli enda sterkere på grunn av klimaendringer.
![Øyvind med skjegg og grå olaskjorte står foran duse, grønne trær-](/nyhetsarkiv/klimaendringene-gir-oss-sterkere-stormer/_/image/d3902a75-662c-4493-aeb5-9f214d209b48:ed733163b1ab24945a0914d736ced9a423fa7c9c/width-768/%C3%98yvind%20Breivik2.jpg)
Ekstrem vind gjør stor skade
Stormskader, inkludert vind og stormflo, utgjør i dag over halvparten av de private forsikringsutbetalingene fra Norsk Naturskadepool. I perioden fra 1980 til 2020 ble det utbetalt cirka 12 milliarder kroner til dekning av stormskade etter 55 registrerte stormer.
– Det er viktig å forstå hvordan ekstremvind kan endre seg for å vurdere framtidig skade og risiko, forklarer Breivik.
I forskningsprosjektet StormRisk så de derfor på forholdet mellom intensiteten på stormer og omfanget av skade som disse medførte. For å kunne sammenligne verdien på de ulike historiske hendelsene med dagens hendelser, inflasjonsjusterte de alle til 2015-verdi. 2015 er samme år som SSB har brukt til sine justeringer.
Benyttet skadetall fra 1980 og til i dag
Forskerne hentet ut skadedata fra Norsk Naturskadepool helt tilbake til 1980 og fra alle landets kommuner. De hentet også ut befolkningstall fra Statisk sentralbyrå, og de benyttet et nyutviklet klimaarkiv (NORA3) som går tilbake til 1970. Så ble vindstyrken i løpet av alle skadesaker beregnet for hver kommune.
– Vind gjør bare skade der vi har verdier. Du vil ikke bruke vinden på Gaustatoppen for å beregne vinden i Tinn kommune. Derfor beregner vi vinden for befolkede områder. Når det er gjort, kan vi sammenligne erstatningskravet mot vinden i tettstedet der skaden skjedde, sier Breivik.
Tilbake til gammel byggeskikk?
Forskerne benyttet også klimafremskrivninger, “varsler” om hvordan vindklimaet vil endre seg i framtiden. Sammen med scenarier fra SSB, som prøver å si hvor mange vi blir, og hvor vi trolig kommer til å bo i framtiden, så de på om skadeomfanget vil gå opp eller ned.
– Fordi vi trekkes mot byene vil skadepotensialet endre seg – uansett hvordan klimaet blir i framtiden, sier Breivik.
Selv om klimaprojeksjonene viser at gjennomsnittsvinden kanskje vil gå litt ned, vil de sterkeste stormene bli enda sterkere, forklarer han.
– Det er ikke “hverdagsværet” som blåser taket av huset ditt. Det er derfor ikke så interessant at gjennomsnittet går ned hvis de sterkeste stormene blir enda kraftigere.
Kombinert med at vi antagelig blir (litt) flere, og bor annerledes, peker skadeberegninger i prosjektet på større tap fram mot 2100. Hvor vi bosetter oss, er selvsagt viktig. Men hvordan vi bor har også en betydning, påpeker Breivik.
– I gamle dager bygget folk hus med små vinduer uten overbygg. Nå vil vi ha utsikt og skygge på verandaen. Det gir stort vindfang. Når vi i tillegg flytter husene våre opp i terrenget for å få bedre utsikt, må vi også regne med at det blåser mer.
“Hvis vi kan hjelpe til med å si noe mer presist om hvor grensen går for vind som gjør skade for hver kommune, er det er skritt i riktig retning.”
Vil varsle vær som betyr noe for samfunnet
Ingen har tidligere forsøkt å knytte erstatningskrav direkte til vind for hele landet. Nå ser forskerne i StormRisk hva mer de kan gjøre for å forberede samfunnet på det som vil komme.
– Det er mye mer å ta fatt på, sier Breivik.
– Kanskje kan vi begynne å varsle skade i tillegg til å varsle vind?
Alle som bor i Norge er vant med å måtte forholde seg til været. Å gjøre værvarslingen mer “konsekvensbasert” – som er et vanskelig ord for mer allmennyttig – er et mål for Meteorologisk institutt.
– Vi ønsker å varsle det været som faktisk betyr noe for samfunnet. Men folk er svært forskjellige.
Breivik mener det er viktig å skille mellom det som er farlig for de mange, og det som er ubeleilig for de få: En fisker på Vestlandet må kanskje holde seg hjemme hvis det blåser kuling fra sørvest, mens det bare gir litt ekstra motvind for en syklist på vei hjem fra jobb.
– Dette er en vanskelig balansegang for meteorologene, og noe de føler på hver gang de sender ut et gult, oransje eller rødt farevarsel. Hvis vi kan hjelpe til med å si noe mer presist om hvor grensen går for vind som gjør skade for hver kommune, er det er skritt i riktig retning.
StormRisk
StormRisk er et samarbeidsprosjekt mellom Universitetet i Bergen/Bjerknessenteret og Meteorologisk institutt. Prosjektet er ledet av professor Asgeir Sorteberg ved Geofysisk institutt, Universitetet i Bergen.
Artikler fra prosjektet:
Jaison, A., A. Sorteberg, C. Michel, Ø. Breivik (2024). Assessment of wind–damage relations for Norway using 36 years of daily insurance data, Nat. Hazards Earth Syst. Sci., 24, 1341–1355, https://doi.org/10.5194/nhess-24-1341-2024
Michel, C. and A. Sorteberg (2023). Future projections of EURO-CORDEX raw and bias-corrected daily maximum wind speeds over Scandinavia. Journal of Geophysical Research: Atmospheres, 128, e2022JD037953. https://ocean.met.no/waves#nora3
Artikler om NORA3:
Haakenstad, H, Ø Breivik, B Furevik, M Reistad, P Bohlinger, OJ Aarnes (2021). NORA3: A nonhydrostatic high-resolution hindcast of the North Sea, the Norwegian Sea, and the Barents Sea, J Appl Meteor and Climatol, 60, pp 1443-1464, doi:10.1175/JAMC-D-21-0029.1
Haakenstad, H and Ø Breivik (2022). NORA3 Part II: Precipitation and temperature statistics in complex terrain modeled with a non-hydrostatic model, J Appl Meteor and Climatol, 61(10), pp 1549-1572, doi:10.1175/JAMC-D-22-0005.
Prosjektet er beskrevet i prosjektbanken til Forskningsrådet.